![](https://bcmagazin.hu/wp-content/uploads/2020/02/16-360x240.jpg)
Ha nem agyalsz rajta, akkor menni fog – Interjú a Praktiker HR-igazgatójával
Márton Katalin 1997-ben, 25 évesen lett a társaság HR-vezetője, majd több kitérő után tavaly visszatért a céghez, ugyanabba a pozícióba. Szerencsésnek mondhatja magát: őt nem érte diszkrimináció azért, mert nő. Ettől függetlenül nem elégedett a közbeszéd állapotával, és fel van háborodva, hogy még mindig vannak olyanok, akik úgy látják: a nők teljesítőképessége soha nem lesz olyan, mint a férfiaké. Szerinte szükség volt a me too mozgalomra, mert megváltoztatta az emberek hozzáállását, és soha nem lenne olyan férje, aki szerint a nőnek a konyhában a helye.
![](https://bcmagazin.hu/wp-content/uploads/2020/02/29-360x240.jpg)
Kellenek az őszinte példaképek – Blaskó Nikolett
Blaskó Nikolett-tel, az egyik legnagyobb független hazai ügynökség, az ACG tulajdonos-ügyvezetőjével a kreatív ipar előtt álló kihívásokról, a példaképek fontosságáról, munka és magánélet egyensúlyáról és a jövőbeli tervekről beszélgettünk.
![](https://bcmagazin.hu/wp-content/uploads/2020/01/Képernyőfotó-2020-01-10-9.44.39-360x240.png)
Alkalmazott tudományok és szakmák az autóiparban
Amióta autó létezik, azóta kapcsolódik egyre több és több szakma az autóiparhoz.
![](https://bcmagazin.hu/wp-content/uploads/2020/01/cover-360x240.jpg)
Tudomány az óraiparban
Az óraipar elmúlt 250–300 éve kifejezetten tartalmasan telt. A kulcsos felhúzású zsebóráktól eljutottunk a GPS-vevős, rádiószinkronizálós, napenergiával működő sokfunkciós karórákig. Egy könyvet meg lehetne tölteni az óraipar technológiai történelmével, igyekeztünk azonban rövidebben, tömörebben átvenni a legfontosabb eseményeket.
![](https://bcmagazin.hu/wp-content/uploads/2020/01/Dior-360x240.jpg)
Stílus és innováció a modern férfi ruhatárában
Az új évtized beköszönte lehetőséget ad a múlt átértékelésére és a jövő tervezgetésére. A világ vezető divatházai a 2020-as tavaszi férfi kollekciók megtervezésekor a letűnt korok hangulatából, a feledés homályába merült szín- és formavilágból merítettek ihletet úgy, hogy közben szem előtt tartották korunk technológiai vívmányait és az igencsak magas elvárásokat. Egy modern és stílusos férfi ma már nem rekedhet meg a fekete-fehér-szürke unalomig ismételt szentháromságánál, hanem nyitottnak kell lennie a különleges szabászati megoldásokra, a modern anyagokra és az egyéniséget tükröző színekre. A következő összeállításban öt lehengerlően izgalmas gyűjteményt mutatunk be az ismert márkák jövő évi kínálatából. Hölgyeim és uraim, dőljenek hátra, és gyönyörködjenek!
![](https://bcmagazin.hu/wp-content/uploads/2020/01/016-360x240.jpg)
Tradicionális konyha a Lánchíd lábánál
Tradicionális konyhájával és hangulatos rendezvényeivel vált a város egyik legnépszerűbb éttermévé a budapesti Kiosk a Március 15. téren. Most októberben „kistestvére” született a Lánchíd budai lábánál, a korábbi Beefbar helyén. Bár mindketten azonos alapokon nyugszanak, míg Pesten egy lazább térben ereszthetjük el a hajunkat, addig Budán inkább egy elegánsabb, csendesebb környezetben csodálhatjuk egy meghitt vacsora mellett a kivilágított Duna-partot.
![](https://bcmagazin.hu/wp-content/uploads/2020/01/hbo_rendezveny_20191113-12195633-360x240.jpg)
Könyvekből ledarált sorozatok a függő fogyasztóknak
Egyre több sorozatadaptáció születik irodalmi alapanyagokból, ami részben a sorozatfejlesztők álkényelmének is kedvez, másrészt kockázatvállalás is, hiszen az így elkészült mozgóképes verzió gyakran nem egyezik egészében az olvasók várakozásaival. Mitől jó egy adaptáció? Hogyan lehet kiemelkedni a rengeteg tartalomból, amelyet a streaming elérhetővé tett, sőt egyenesen a nappalinkba hozott? Az HBO irodalmi szakértők, Tasnádi István József Attila- és Balázs Béla-díjas drámaíró, forgatókönyvíró, rendező, Angyalosy Eszter író és forgatókönyvíró, illetve Kovács Gellért filmszerész meghívásával kereste a választ ilyen és hasonló kérdésekre.
![](https://bcmagazin.hu/wp-content/uploads/2020/01/librarius.hu_-360x240.jpg)
Sokkoló krimi és szocio-vérvalóság
A Valan – Az angyalok völgye Bagota Béla filmrendező első nagyjátékfilmje. A cselekménye misztikus és lélektani vonalon a skandináv krimire hajaz. Izgalmas, sötét, sokkoló. Messzi, zord tájon, az ég felé nyújtózkodó hegyek közé ékelt, hófödte Balánbányán a múltat a jelenbe olvasztó, borzongató esemény zajlott/zajlik. Sűrű homály és idő fedte titkok, kétes karakterek, emberi sorsok és mély társadalmi gyarlóságok sejlenek fel a pörgő thrillerben, amelyet a Mozinet forgalmazásában november 21-étől láthat a közönség. Bagota Bélával a filmjéről, a forgatásról és minden másról beszélgetek.
![](https://bcmagazin.hu/wp-content/uploads/2020/01/Képernyőfotó-2020-01-10-9.33.45-360x240.png)
Narcisztikus vezetők és mérgező struktúrák a munkahelyen
Napjainkban egyre több szó esik a narcizmusról mint destruktív személyiségtípusról, illetve a narcisztikus személyiségzavarról mint rendellenes pszichés működésről. Ez érthető is, hiszen a személyiségzavarok – részben azok erőteljes társadalmi megjelenésével – bekerültek a pszichológia kiemelt tárgykörébe, majd beszivárogtak a közbeszédbe. Ma már számos közérthető írás szól arról, mit érdemes tenni egy olyan munkahelyi környezetben, ahol a közvetlen felettesünk vagy éppen a cég felsővezetése előszeretettel alkalmaz méltánytalan és mérgező eszközöket a munkavállalói rovására. Az alábbiakban igyekszünk röviden megvilágítani, mit is jelent egy autoriter, mérgező személyiségű vezető, és hogyan érhető tetten a maladaptív működési mechanizmus az ilyen vezetők által kialakított struktúrákban, továbbá hogyan érdemes védekeznünk, ha a gyanúnk beigazolódott.
![](https://bcmagazin.hu/wp-content/uploads/2020/01/Képernyőfotó-2020-01-10-9.31.56-360x240.png)
„Annak a fülnek annyi” – Zajos Budapest II.
A zaj a gyerekeket veszélyezteti a legjobban: manapság egyre több tizenéves gyermeknek olyan a hallása, mint egy hatvanévesnek. A 2020-as uniós kitűzött célokat már biztosan nem teljesítik a tagállamok, pedig a zajszennyezés a légszennyezés után a második legveszélyesebb környezeti károkozó. Interjúsorozatunk második részében Berndt Mihályt, a Herman Ottó Intézet Nonprofit Kft. zajszakértőjét kérdeztük.